Entrepreneurs of Compromise? The Rotating Presidency of the Council of the EU after Lisbon Januari 2022 • Vaznonytė Austė Analys I Lissabonfördraget (2009) introducerades en permanent ordförande för Europeiska rådet – ett tydligt institutionellt bakslag för rådets roterande ordförandeskap. Samtidigt behåller ordförandeskapet en viktig funktion och möjlighet att utöva inflytande i EU:s politiska system. Austė Vaznonytė, forskare i statsvetenskap, analyserar denna förändrade roll. (2022:3epa) A Political Presidency: the 2022 French Presidency of the Council of the European Union Januari 2022 • Rozenberg Olivier Analys Frankrike har tagit över ordförandeskapet i Europeiska unionens råd. Vad hoppas detta centrala EU-land att uppnå under sitt halvår på posten? Och hur påverkas ordförandeskapet av de franska allmänna valen, som hålls i april och juni? Dessa frågor diskuteras i en Europapolitisk analys av Olivier Rozenberg, verksam vid Sciences Po i Paris. (2022:2epa) EU satsar för mycket i industripolitiken Januari 2022 • Flam Harry Analys EU har gått på offensiven i industripolitiken de senaste åren. Detta sedan europeiska företag blivit omsprungna av konkurrenter på den globala marknaden. Harry Flam, senior rådgivare vid Sieps, ställer sig tveksam till att satsningarna på halvledare och batterier kommer att lyckas. (2022:1epa) Sverige 25 år i EU. Sammanfattningar av åtta forskningsrapporter December 2021 • Bernitz Ulf , Reichel Jane , Åhman Karin , Sundström Göran , Jacobsson Bengt , Eggert Håkan , Langlet David , Engström Mats , Eriksson Jonas , Ljungkvist Malin , Rabinowicz Ewa , Sjödin Erik , Wadensjö Eskil Rapport Hur har Sverige påverkats av att vara med EU? Den frågan aktualiserade Sieps år 2020 när Sverige hade varit medlem i 25 år. Sedan dess har åtta rapporter publicerats som belyser konsekvenser av medlemskapet på områden där kunskap saknades. Som avslutning finns nu sammanfattningar av de åtta rapporterna sammanställda i en antologi. (2021:2op) Pendeln har svängt i synen på höga statsskulder December 2021 • Leonhard Alexandra Analys Statsskulderna ökar inom EU. Coronapandemin har satt djupa spår i ländernas ekonomier och de offentliga utgifterna har ökat som följd. Många menar att ökad skuldsättning nu är nödvändig för att kunna göra offentliga investeringar för framtida tillväxt. Alexandra Leonhard, forskare i nationalekonomi vid Sieps, kartlägger EU-ländernas statsskulder, inventerar behovet av investeringar och undersöker hur synen på ökande skulder har förändrats i rådande lågräntemiljö. (2021:19epa) Strategic Autonomy – Views from the North December 2021 • Lewander Jakob , Helwig Niklas , Håkansson Calle , Iso-Markku Tuomas , Nissen Christine Rapport Gärna strategisk autonomi, men inte om det hotar frihandeln. Så kan man sammanfatta de nordiska ländernas smått skeptiska hållning till EU:s strävan efter ökad självständighet i globala sammanhang. Denna antologi förklarar och analyserar hur Danmark, Finland och Sverige ser på strategisk autonomi, vilka likheter och skillnader som finns mellan ländernas hållningar och hur de ser på sin och EU:s roll i en orolig omvärld. (2021:1op) Externa relationer Medlemsstaterna Sverige och EU EU och Afghanistan – ett ”kalibrerat förhållningssätt”? December 2021 • Engberg Katarina Perspektiv EU vill inte erkänna och samarbeta med talibanstyret i Afghanistan. Samtidigt är behovet av att få in nödhjälp i landet akut. EU försöker nu skicka hjälp genom internationella organisationer, delvis i syfte att hindra en ny flyktingvåg. Frågan är om det räcker. Katarina Engberg, senior rådgivare på Sieps, beskriver dilemmat som EU nu står inför. (December 2021) Externa relationer Energistadgefördragets nytta för EU: Ekonomiska konsekvenser mot bakgrund av EU:s ambitioner i klimatpolitiken December 2021 • Horn Henrik Rapport Energistadgefördraget, ECT, är ett mellanstatligt handels- och investeringsskyddsavtal för energisektorn med drygt 50 medlemmar, däribland de allra flesta EU-länder, EU och länder som tidigare tillhört Sovjet. Henrik Horn, professor i internationell ekonomi, beskriver avtalets investeringsskydd mot offentliga åtgärder, hur det utnyttjas vid tvister och diskuterar dess ekonomiska effekter för EU. Huvudslutsatsen är att ECT i dess nuvarande form inte tycks vara till gagn för EU, särskilt med tanke på unionens gröna ambitioner. (2021:5) Restricting human rights in the Member States during the COVID-19 pandemic: What does it mean for the EU? November 2021 • Varfolomieieva Valeriia Analys Under coronapandemin har de flesta medlemsstater i EU sett sig nödgade att frånta sin befolkning vissa medborgerliga och politiska rättigheter. Åtgärderna har varierat men har påverkat de demokratiska systemen i medlemsstaterna. Vilka konsekvenser får detta agerande för EU:s juridiska system? Den frågan undersöker Valeriia Varfolomieieva, forskningsassistent i juridik vid Sieps, genom att analysera vad det Europarättsliga ramverket föreskriver när det gäller åsidosättande av de mänskliga rättigheterna. (2021:18epa) Medlemsstaterna Höga elpriser kan hota den gröna omställningen November 2021 • Flam Harry Perspektiv Grossistpriset på el har ökat kraftigt under 2021. Det beror på konjunkturläget i världsekonomin, men också på en fyrdubbling av priset på flytande gas och en fördubbling av koldioxidpriset under året. De konjunkturella faktorerna är övergående och priserna på el och gas väntas halveras efter kommande vinter. Det höga elpriset bör inte motverkas genom att göra ändringar i utsläppsrättssystemet, skriver Harry Flam, senior rådgivare på Sieps. Detta skulle minska investeringarna i förnybara energikällor. Om nödvändigt kan hushåll och företag kompenseras på olika sätt som EU-kommissionen har föreslagit. (November 2021) 8 9 10 11 12 Filtrera Kategorier EU:s budget Externa relationer Inre marknad Sociala Europa Asyl och migration Medlemsstaterna Sverige och EU EU:s uppbyggnad och styrning Brexit EU:s framtid Publikationsår Från 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 Till 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 Författare Adelle Camilla Adler-Nissen Rebecca Aggestam Lisbeth Ahlberg Kerstin Alemanno Alberto Alexander Shannon Allen Michael Allroth Emanuel Almer Wulff Josefin Almer Josefin Almer Wulff Josefin Amadio Viceré Maria Giulia Andersson Hans E Andersson Jan Joel Andersson Ulrika Andhov Marta Anesi Francesco Anxo Dominique Armstrong Carolyn Auel Katrin Averre Derek Baldock David Barry Linda Bartovic Vladimír Bastidas Venegas Vladimir Beck Thorsten Becker Torbjörn Begg Iain Belfrage Carljohan Bendjaballah Selma Benedetto Giacomo Bengtsson Louise Bengtsson Rikard Benöhr Iris Berg Linda Berggren Niclas Bergh Andreas Bergström Carl Fredrik Bergström Carl-Fredrik Bergström Maria Bergvall Daniel Bernitz Ulf Bertola Giuseppe Best Edward Bickerton J. Christopher Bieber Florian Björkdahl Annika Björklund Anders Bjørnskov Christian Blockmans Steven Blome Agnes Blomgren Magnus Blomquist Johan Boersma Tim Bokhorst David Borglund Tommy Borrás Susana Boschini Ann D Bossuyt Fabienne Bové Klara Brady Mark Broberg Morten Bruun Niklas Bruzelius Anette Bull Thomas Bunse Simone Bursens Peter Butler Graham Buylova Alexandra Bågenholm Andreas Börzel Tanja Calmfors Lars Cameron Iain Campos Nauro F. Capoccia Giovanni Cardwell Michael Cassina Wolff Elisabetta Chambon Nadege Charron Nicholas Chiavari Joanna Ciğer Meltem Ineli Claes Monica Closa Carlos Collignon Stefan Coricelli Fabrizio Cornell Svante E Cramér Per Cremona Marise Curtin Deirdre Czarnezki Jason J. Dahlberg Mattias Dahlquist Joel Darpö Jan Dawson Mark De Baere Geert de Jong Jaques de Jong Sijbren de la Porte Caroline De Witte Bruno Dellmuth Lisa Demes Pavol Destais Christophe Dimdins Girts Dimitrakopoulos Dionyssis G. Doyle Nicola Drieskens Edith Duke Simon Dumont Patrick Eckes Christina Edwards Geoffrey Edwardsson Eva Eggert Håkan Ekengren Magnus Ekholm Karolina Elgström Ole Engberg Katarina Engström Mats Epstein Alicia Ericson Thomas Erik Jones Eriksson Jonas Eriksson Rickard Erlandsson Magnus Fabbrini Sergio Fabry Elvire Far Shahrazad Farrell Henry Fernández Arrigoitia Melissa Fernández-Huertas Moraga Jesús Fichera Massimo Figueira Filipa Finkhafner Danica Fiott Daniel Flam Harry Flodén Martin Flordal Karin Forslid Rikard Forssbæck Jens Fouché Morgane Franklin Mark N. Frantescu Doru Fred Mats Freixas Xavier Fritz Maria Frostenson Magnus Fåhraeus David Fägersten Björn Føllesdal Andreas Författare Gaco Nevena Garde Amandine Geddes Andrew Gerdes Christer Gerlach Stefan Gherardi Maddalena Glenn John K Goeters Hanna Graziano Paolo Groussot Xavier Grundler Maja Guérot Ulrike Guild Elspeth Gumbrell-McCormick Rebecca Gunneflo Markus Gustafsson Allan Gustafsson Marie Gustavsson Patrik Gustavsson Sverker GustavssonTingvall Patrik Gänzle Stefan Hagemann Sara Halje Lovisa Hammarlund Cecilia Hancher Leigh Hansson Åsa Hartlapp Miriam Hassing Nielsen Julie Haukkala Hiski Hayesrenshaw Fiona Hedlund Rogalska Anna Hegeland Hans Hegelund Erik Hein Heili Heinemann Friedrich Hellner Agnes Hellner Michael Helwig Niklas Hercock Edwin Héritier Adrienne Herlin-Karnell Ester Herolf Gunilla Herrmann Christoph Hettne Björn Hettne Jörgen Hill Christopher Hillion Christophe Hix Simon Hjeds Löfmark Monika Hoekman Bernard Holdgaard Rass Holm Emma Holmberg Sören Horn Henrik Hughes Gerard Hughes Kirsty Huhe Narisong Hyman Richard Håkansson Calle Höing Oliver Höjgård Sören Höpner Martin Ilse van Liempt Inghammar Andreas Iossifov Plamen Iso-Markku Tuomas Jabko Nicolas Jacobsson Bengt James Harold Jerneck Magnus Joerges Christian Johansson Caroline Johansson Karl Magnus Johansson Linda Johansson Markus Johansson Sebastian Jokela Juha Jolivet Annie Jonas Eriksson Jones Erik Jonsson Håkan Jonung Lars Jorge Núñez Ferrer Jungar Ann-Cathrine Jupille Joseph Kaiafa-Gbandi Maria Kaiser Robert Karageorgiou Eleni Karlsson Bengt O Karlsson Christer Karpestam Peter Kaspersson Eva Katak Malla Katakalou Evangelia I. Kelemen R. Daniel Kern Kristine Kilpatrick Claire Kmezić Marko Knedlik Tobias Kochenov Dimitry Kokko Ari Konstadinides Theodore Korosteleva Elena A. Koutrakos Panos Kral David Krastev Ivan Kreilinger Valentin Kreuder-Sonnen Christian Kunhardt Ludger Kurpas Sebastian Kuusik Piret Kölling Mario König Christian Łacny Justyna Lajh Damjan Lane Philip R. Langdal Fredrik Langlet David Lapuente Victor Larsson Anna Larsson Olof Larsson Sara Larsson Torbjörn Le Coq Chloé Lefebvre Maxime Leigh Michael Leijon Karin Leijonhufvud Axel Leissner Maria Lejour Arjan Lenaerts Koen Lenk Hannes Leonhard Alexandra Lequesne Christian Lewander Jakob Liljeqvist Nina Lind Anna-Sara Lindahl Rutger Ljungkvist Malin Lokrantz Bernitz Hedvig Lord Christopher Luif Paul Lundborg Per Lunde Jens Lundgren Anna Lundgren Magnus Lundqvist Björn M. Radaelli Claudio Madeline Zavodny Madell Tom Magnette Paul Malla Katak Malmberg Jonas Manners Ian Mathä Thomas Matthews Alan Mavroidis Petros C. Maza Adolfo Melia Tom Mény Yves Mergaert Lut Meyrowitsch Anna Michalski Anna Minto Rachel Moberg Andreas Molander Per Molina Ignacio Molle Willem Monar Jörg Monika Hjeds Löfmark Montgomery Henry Moravcsik Andrew Moretti Luigi Morijn John Myant Martin Mårtensson Moa Männasoo Kadri Möller Almut Mörth Ulrika Nasiritousi Naghmeh Naurin Daniel Nergelius Joakim Neugebauer Katja Nicolaïdis Kalypso Niklasson, Lars Nilsson Irene Nissen Christine Noll Gregor Nordblom Katarina Nordström Håkan Noury Abdul Nugent Neill Núñez Ferrer Jorge Nyberg Linda Olofsson Jonas Olovsson Conny Orbie Jan Pallemaerts Marc Paltseva Elena Pan Zhongqi Papadopoulos Thomas Papadopoulos Yannis Parkes Roderick Parusel Bernd Passas Argyris G. Pech Laurent Peers Steve Pérez-Nievas Santiago Martín Irene Persson Gunnar Persson Mats Persson Thomas Persson Thomas Lindgren Karl-Oskar Petursson Gunnar Thor Pia M. Orrenius Piotr Maciej Kaczyński Podpiera Jiri Poirier Philipe Popa Sebastian Adrian Popov Julian Prange-Gstöhl Heiko Priks Mikael Puetter Uwe Puntscher Riekmann Sonja Rabinowicz Ewa Radaelli Claudio Raik Kristi Rapoport Hillel Rappold Julian Ratcovich Martin Raunio Tapio Reichel Jane Rhinard Mark RicardNihoul Gaetane Riecke Henning Rigackova Vera Rijks David Ritleng Dominique Romsics Gergely Rosas Allan Rosén Sundström Malena Rosselli Chiara Rothstein Bo Rotkirch Matilda Rozenberg Olivier Russack Sophia Ruubel Raul Rönnelid Love Sajó András Sánchez-Barrueco Maria-Luisa Sapir André Scanlon Kathleen Scharpf Fritz W. Scheppele Kim Lane Schimmelfennig Frank Schmidt Vivien A. Schmitt Hermann Schout Adriaan Schreurs Sven Schwarzer Daniela Šešelgytė Margarita Séville Astrid Seyad Sideek Mohamed Shaw Jo Sieps Sieps Sieps Sigurbjörnsdottir Asta Sollilja Sikström Henrik Sindbjerg Martinsen Dorte Sjödin Erik Skedinger Per Slokenberga Santa Sonja Bekker Spaventa Eleanor Spendzharova Aneta Spieker Luke Dimitrios Stavlöt Ulrika Stennek Johan Strand Magnus Ström Melin Annika Styczyńska Natasza Ståhl Kristina Stålgren Patrik Sundström Aksel Sundström Göran Swanström Niklas Szemler Tamas Söderbaum Fredrik Södersten Anna Sørensen Catharina Takács Judit Tallberg Jonas Tangerås Thomas P Tarschys Daniel Tesser Lynn M. The European Economic Advisory Group Thielemann Eiko Thilemann Eiko Thomson Robert Thorburn Stern Rebecca Tjernberg Mats Töglhofer Theresia Uthemann Andreas Vachudova Milada Anna Wadensjö Eskil Wadensjö Patricia Vahl Marius Wakefield Jill Waldo Staffan Wall Gustaf Wallace Helen Wallerman Ghavanini Anna Van Aken Wim van der Linde Coby Van Elsuwege Peter Van Hecke Steven van Keulen Mendeltje Van Vooren Bart Vandercam Charlotte Vanhercke Bart Varfolomieieva Valeriia Vaznonytė Austė Végh Zsuzsanna Weissenbilder Marcus Wenander Henrik Wessel Ramses Wessel Ramses A. Westberg Jacob Wetter Ryde Anna White Jonathan Whitehead Christine Wiberg Maria Widgren Mika Villaverde José Vimont Pierre Vlachos Jonas Wójcik Anna von Bogdandy Armin von Meijenfeldt Roel von Sydow Göran Wong Christoffer Woolcock Stephen Woolcock Steve Vos Ellen Wostner Peter Wouters Jan Wredenfors Pernilla Wyplosz Charles Youngs Richard Zeitlin Jonathan Zemskova Anna Zetterquist Ola Zurek Karolina Åhman Karin Öberg Jacob Öberg Ulf Öhlén Mats Österdahl Inger
Entrepreneurs of Compromise? The Rotating Presidency of the Council of the EU after Lisbon Januari 2022 • Vaznonytė Austė Analys I Lissabonfördraget (2009) introducerades en permanent ordförande för Europeiska rådet – ett tydligt institutionellt bakslag för rådets roterande ordförandeskap. Samtidigt behåller ordförandeskapet en viktig funktion och möjlighet att utöva inflytande i EU:s politiska system. Austė Vaznonytė, forskare i statsvetenskap, analyserar denna förändrade roll. (2022:3epa)
A Political Presidency: the 2022 French Presidency of the Council of the European Union Januari 2022 • Rozenberg Olivier Analys Frankrike har tagit över ordförandeskapet i Europeiska unionens råd. Vad hoppas detta centrala EU-land att uppnå under sitt halvår på posten? Och hur påverkas ordförandeskapet av de franska allmänna valen, som hålls i april och juni? Dessa frågor diskuteras i en Europapolitisk analys av Olivier Rozenberg, verksam vid Sciences Po i Paris. (2022:2epa)
EU satsar för mycket i industripolitiken Januari 2022 • Flam Harry Analys EU har gått på offensiven i industripolitiken de senaste åren. Detta sedan europeiska företag blivit omsprungna av konkurrenter på den globala marknaden. Harry Flam, senior rådgivare vid Sieps, ställer sig tveksam till att satsningarna på halvledare och batterier kommer att lyckas. (2022:1epa)
Sverige 25 år i EU. Sammanfattningar av åtta forskningsrapporter December 2021 • Bernitz Ulf , Reichel Jane , Åhman Karin , Sundström Göran , Jacobsson Bengt , Eggert Håkan , Langlet David , Engström Mats , Eriksson Jonas , Ljungkvist Malin , Rabinowicz Ewa , Sjödin Erik , Wadensjö Eskil Rapport Hur har Sverige påverkats av att vara med EU? Den frågan aktualiserade Sieps år 2020 när Sverige hade varit medlem i 25 år. Sedan dess har åtta rapporter publicerats som belyser konsekvenser av medlemskapet på områden där kunskap saknades. Som avslutning finns nu sammanfattningar av de åtta rapporterna sammanställda i en antologi. (2021:2op)
Pendeln har svängt i synen på höga statsskulder December 2021 • Leonhard Alexandra Analys Statsskulderna ökar inom EU. Coronapandemin har satt djupa spår i ländernas ekonomier och de offentliga utgifterna har ökat som följd. Många menar att ökad skuldsättning nu är nödvändig för att kunna göra offentliga investeringar för framtida tillväxt. Alexandra Leonhard, forskare i nationalekonomi vid Sieps, kartlägger EU-ländernas statsskulder, inventerar behovet av investeringar och undersöker hur synen på ökande skulder har förändrats i rådande lågräntemiljö. (2021:19epa)
Strategic Autonomy – Views from the North December 2021 • Lewander Jakob , Helwig Niklas , Håkansson Calle , Iso-Markku Tuomas , Nissen Christine Rapport Gärna strategisk autonomi, men inte om det hotar frihandeln. Så kan man sammanfatta de nordiska ländernas smått skeptiska hållning till EU:s strävan efter ökad självständighet i globala sammanhang. Denna antologi förklarar och analyserar hur Danmark, Finland och Sverige ser på strategisk autonomi, vilka likheter och skillnader som finns mellan ländernas hållningar och hur de ser på sin och EU:s roll i en orolig omvärld. (2021:1op) Externa relationer Medlemsstaterna Sverige och EU
EU och Afghanistan – ett ”kalibrerat förhållningssätt”? December 2021 • Engberg Katarina Perspektiv EU vill inte erkänna och samarbeta med talibanstyret i Afghanistan. Samtidigt är behovet av att få in nödhjälp i landet akut. EU försöker nu skicka hjälp genom internationella organisationer, delvis i syfte att hindra en ny flyktingvåg. Frågan är om det räcker. Katarina Engberg, senior rådgivare på Sieps, beskriver dilemmat som EU nu står inför. (December 2021) Externa relationer
Energistadgefördragets nytta för EU: Ekonomiska konsekvenser mot bakgrund av EU:s ambitioner i klimatpolitiken December 2021 • Horn Henrik Rapport Energistadgefördraget, ECT, är ett mellanstatligt handels- och investeringsskyddsavtal för energisektorn med drygt 50 medlemmar, däribland de allra flesta EU-länder, EU och länder som tidigare tillhört Sovjet. Henrik Horn, professor i internationell ekonomi, beskriver avtalets investeringsskydd mot offentliga åtgärder, hur det utnyttjas vid tvister och diskuterar dess ekonomiska effekter för EU. Huvudslutsatsen är att ECT i dess nuvarande form inte tycks vara till gagn för EU, särskilt med tanke på unionens gröna ambitioner. (2021:5)
Restricting human rights in the Member States during the COVID-19 pandemic: What does it mean for the EU? November 2021 • Varfolomieieva Valeriia Analys Under coronapandemin har de flesta medlemsstater i EU sett sig nödgade att frånta sin befolkning vissa medborgerliga och politiska rättigheter. Åtgärderna har varierat men har påverkat de demokratiska systemen i medlemsstaterna. Vilka konsekvenser får detta agerande för EU:s juridiska system? Den frågan undersöker Valeriia Varfolomieieva, forskningsassistent i juridik vid Sieps, genom att analysera vad det Europarättsliga ramverket föreskriver när det gäller åsidosättande av de mänskliga rättigheterna. (2021:18epa) Medlemsstaterna
Höga elpriser kan hota den gröna omställningen November 2021 • Flam Harry Perspektiv Grossistpriset på el har ökat kraftigt under 2021. Det beror på konjunkturläget i världsekonomin, men också på en fyrdubbling av priset på flytande gas och en fördubbling av koldioxidpriset under året. De konjunkturella faktorerna är övergående och priserna på el och gas väntas halveras efter kommande vinter. Det höga elpriset bör inte motverkas genom att göra ändringar i utsläppsrättssystemet, skriver Harry Flam, senior rådgivare på Sieps. Detta skulle minska investeringarna i förnybara energikällor. Om nödvändigt kan hushåll och företag kompenseras på olika sätt som EU-kommissionen har föreslagit. (November 2021)