Sverige, EU-medlemskapet och kontrollen av farliga kemikalier November 2020 • Engström Mats Rapport Inför Sveriges EU-inträde fanns en oro för att kemikaliekontrollen skulle försvagas. Istället höjdes skyddskraven inom EU, bland annat som ett resultat av svensk påverkan. Lärdomar från Sveriges arbete med kemikaliefrågor kan underlätta framgångar på fler politikområden i EU. Det skriver Mats Engström, senior rådgivare vid Sieps. (2020:9) Medlemsstaterna Sverige och EU Protecting the rule of law in EU Member States and Candidate Countries Oktober 2020 • Bieber Florian , Kmezić Marko Analys Respekten för rättsstatens principer minskar både i stater inom EU och i länder som strävar efter EU-medlemskap. EU bör därför stärka sina insatser och utforma en mer inkluderande, sammanhängande och tydlig strategi. Det skriver Marko Kmezić och Florian Bieber, verksamma vid universitetet i Graz. (2020:12epa) Externa relationer EU:s framtid Migrationspakten: Institutionalisering av oförenliga värdegrunder? Oktober 2020 • Södersten Anna Perspektiv Efter flyktingkrisen och lång tids oenighet har Europeiska kommissionen presenterat nya lagförslag om asyl och migration. Ett omdiskuterat förslag är att medlemsstater ska kunna välja mellan att ta emot asylsökande från andra medlemsstater eller att hjälpa till med att skicka tillbaka asylsökande till ursprungsländerna. Förslaget innebär dock att oförenliga värden byggs in i EU-systemet. Det skriver Anna Södersten, forskare i juridik vid Sieps. (Oktober 2020) Asyl och migration Är återhämtningsplanen början på överstatlig finanspolitik i EU? Oktober 2020 • Flam Harry Analys I spåren av pandemin föreslår EU att unionens utgifter ska finansieras genom gemensam upplåning. Planen innebär inte en fullfjädrad överstatlig finanspolitik men kan på sikt minska motståndet mot mer överstatlighet. Det skriver Harry Flam, professor emeritus i internationell ekonomi och senior rådgivare vid Sieps. (2020:11epa) EU:s budget EU:s framtid 25 år med utstationering av arbetstagare till och från Sverige – Reglering, omfattning och arbetsmarknadseffekter September 2020 • Sjödin Erik , Wadensjö Eskil Rapport Med det svenska EU-inträdet kom nya typer av arbetskraftsmigration. Utstationering av arbetstagare är den form som har fått störst uppmärksamhet och har även lett till konflikt och lagändringar i Sverige. Idag är spelreglerna tydligare men har svag koppling till den alltmer komplexa lagstiftningen. Det skriver Erik Sjödin och Eskil Wadensjö, som också framhåller behovet av bättre statistik. (2020:8) Sociala Europa Sverige och EU Sverige i EU efter 25 år – jordbruket och livsmedelsindustrin September 2020 • Rabinowicz Ewa Rapport EU-inträdet innebar en omställning av svensk jordbrukspolitik och nya förutsättningar för Sveriges jordbruk och livsmedelsindustri. En samlad bedömning är att Sverige hade kunnat föra en effektivare politik utanför EU. Det skriver Ewa Rabinowicz, professor emerita i jordbruksekonomi, i en analys som bygger på ett kontrafaktiskt scenario. (2020:7) Sverige och EU Svenskt yrkesfiske och EU 1995–2020 September 2020 • Eggert Håkan , Langlet David Rapport EU-inträdet innebar fördelar för svenska yrkesfiskare och som liten fiskenation hade Sverige knappast nått bättre resultat med en egen politik. EU:s fiskeripolitik har i sin tur reformerats betydligt sedan 1995, men kan fortfarande bli enklare och mer hållbar. Det skriver forskarna Håkan Eggert och David Langlet, som menar att Sverige bör verka för fortsatta reformer. (2020:6) Sverige och EU Pre-allocated return flows vs. European public goods: How the veto impairs the quality of the EU budget September 2020 • Tarschys Daniel Analys EU:s budget- och stödpaket från juli stärker EU:s finansiella förmåga men rubbar inte dominansen av de anslag som går i retur till de olika medlemsstaterna. Så länge som vetorätten består är det svårt att få fram resurser till gemensamma investeringar, skriver Daniel Tarschys, senior rådgivare vid Sieps. (2020:10epa) EU:s budget EU:s framtid Tjugofem år av Europarätt i Sverige Augusti 2020 • Reichel Jane , Åhman Karin Rapport Att Europarätten blev en del av svensk rätt 1995 har lett till genomgripande förändringar, främst för enskildas rättigheter. Utvecklingen har också stärkt domstolarnas roll och minskat lagstiftarnas inflytande. Det skriver forskarna Jane Reichel och Karin Åhman. (2020:5) Medlemsstaterna Sverige och EU Nöden kräver samsyn: undantagstillstånd i coronakrisen Augusti 2020 • Wetter Ryde Anna Perspektiv Nöden har ingen lag, heter det. Men vad kan hända när statsapparater är fria att verka utanför de ordinarie lagarna? I detta perspektiv diskuterar Anna Wetter Ryde, forskare i juridik vid Sieps, skillnader mellan EU-ländernas nödlagar och hur de påverkar EU-samarbetet. En slutsats är att coronakrisen manar till ökad samsyn mellan medlemsstaterna om nödtillståndets karaktär. (Augusti 2020) Medlemsstaterna Sverige och EU EU:s uppbyggnad och styrning 12 13 14 15 16 Filtrera Kategorier EU:s budget Externa relationer Inre marknad Sociala Europa Asyl och migration Medlemsstaterna Sverige och EU EU:s uppbyggnad och styrning Brexit EU:s framtid Publikationsår Från 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 Till 2024 2023 2022 2021 2020 2019 2018 2017 2016 2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 Författare Adelle Camilla Adler-Nissen Rebecca Aggestam Lisbeth Ahlberg Kerstin Alemanno Alberto Alexander Shannon Allen Michael Allroth Emanuel Almer Wulff Josefin Almer Josefin Almer Wulff Josefin Amadio Viceré Maria Giulia Andersson Hans E Andersson Jan Joel Andersson Ulrika Andhov Marta Anesi Francesco Anxo Dominique Armstrong Carolyn Auel Katrin Averre Derek Baldock David Barry Linda Bartovic Vladimír Bastidas Venegas Vladimir Beck Thorsten Becker Torbjörn Begg Iain Belfrage Carljohan Bendjaballah Selma Benedetto Giacomo Bengtsson Louise Bengtsson Rikard Benöhr Iris Berg Linda Berggren Niclas Bergh Andreas Bergström Carl Fredrik Bergström Carl-Fredrik Bergström Maria Bergvall Daniel Bernitz Ulf Bertola Giuseppe Best Edward Bickerton J. Christopher Bieber Florian Björkdahl Annika Björklund Anders Bjørnskov Christian Blockmans Steven Blome Agnes Blomgren Magnus Blomquist Johan Boersma Tim Bokhorst David Borglund Tommy Borrás Susana Boschini Ann D Bossuyt Fabienne Bové Klara Brady Mark Broberg Morten Bruun Niklas Bruzelius Anette Bull Thomas Bunse Simone Bursens Peter Butler Graham Buylova Alexandra Bågenholm Andreas Börzel Tanja Calmfors Lars Cameron Iain Campos Nauro F. Capoccia Giovanni Cardwell Michael Cassina Wolff Elisabetta Chambon Nadege Charron Nicholas Chiavari Joanna Ciğer Meltem Ineli Claes Monica Closa Carlos Collignon Stefan Coricelli Fabrizio Cornell Svante E Cramér Per Cremona Marise Curtin Deirdre Czarnezki Jason J. Dahlberg Mattias Dahlquist Joel Darpö Jan Dawson Mark De Baere Geert de Jong Jaques de Jong Sijbren de la Porte Caroline De Witte Bruno Dellmuth Lisa Demes Pavol Destais Christophe Dimdins Girts Dimitrakopoulos Dionyssis G. Doyle Nicola Drieskens Edith Duke Simon Dumont Patrick Eckes Christina Edwards Geoffrey Edwardsson Eva Eggert Håkan Ekengren Magnus Ekholm Karolina Elgström Ole Engberg Katarina Engström Mats Epstein Alicia Ericson Thomas Erik Jones Eriksson Jonas Eriksson Rickard Erlandsson Magnus Fabbrini Sergio Fabry Elvire Far Shahrazad Farrell Henry Fernández Arrigoitia Melissa Fernández-Huertas Moraga Jesús Fichera Massimo Figueira Filipa Finkhafner Danica Fiott Daniel Flam Harry Flodén Martin Flordal Karin Forslid Rikard Forssbæck Jens Fouché Morgane Franklin Mark N. Frantescu Doru Fred Mats Freixas Xavier Fritz Maria Frostenson Magnus Fåhraeus David Fägersten Björn Føllesdal Andreas Författare Gaco Nevena Garde Amandine Geddes Andrew Gerdes Christer Gerlach Stefan Gherardi Maddalena Glenn John K Goeters Hanna Graziano Paolo Groussot Xavier Grundler Maja Guérot Ulrike Guild Elspeth Gumbrell-McCormick Rebecca Gunneflo Markus Gustafsson Allan Gustafsson Marie Gustavsson Patrik Gustavsson Sverker GustavssonTingvall Patrik Gänzle Stefan Hagemann Sara Halje Lovisa Hammarlund Cecilia Hancher Leigh Hansson Åsa Hartlapp Miriam Hassing Nielsen Julie Haukkala Hiski Hayesrenshaw Fiona Hedlund Rogalska Anna Hegeland Hans Hegelund Erik Hein Heili Heinemann Friedrich Hellner Agnes Hellner Michael Helwig Niklas Hercock Edwin Héritier Adrienne Herlin-Karnell Ester Herolf Gunilla Herrmann Christoph Hettne Björn Hettne Jörgen Hill Christopher Hillion Christophe Hix Simon Hjeds Löfmark Monika Hoekman Bernard Holdgaard Rass Holm Emma Holmberg Sören Horn Henrik Hughes Gerard Hughes Kirsty Huhe Narisong Hyman Richard Håkansson Calle Höing Oliver Höjgård Sören Höpner Martin Ilse van Liempt Inghammar Andreas Iossifov Plamen Iso-Markku Tuomas Jabko Nicolas Jacobsson Bengt James Harold Jerneck Magnus Joerges Christian Johansson Caroline Johansson Karl Magnus Johansson Linda Johansson Markus Johansson Sebastian Jokela Juha Jolivet Annie Jonas Eriksson Jones Erik Jonsson Håkan Jonung Lars Jorge Núñez Ferrer Jungar Ann-Cathrine Jupille Joseph Kaiafa-Gbandi Maria Kaiser Robert Karageorgiou Eleni Karlsson Bengt O Karlsson Christer Karpestam Peter Kaspersson Eva Katak Malla Katakalou Evangelia I. Kelemen R. Daniel Kern Kristine Kilpatrick Claire Kmezić Marko Knedlik Tobias Kochenov Dimitry Kokko Ari Konstadinides Theodore Korosteleva Elena A. Koutrakos Panos Kral David Krastev Ivan Kreilinger Valentin Kreuder-Sonnen Christian Kunhardt Ludger Kurpas Sebastian Kuusik Piret Kölling Mario König Christian Łacny Justyna Lajh Damjan Lane Philip R. Langdal Fredrik Langlet David Lapuente Victor Larsson Anna Larsson Olof Larsson Sara Larsson Torbjörn Le Coq Chloé Lefebvre Maxime Leigh Michael Leijon Karin Leijonhufvud Axel Leissner Maria Lejour Arjan Lenaerts Koen Lenk Hannes Leonhard Alexandra Lequesne Christian Lewander Jakob Liljeqvist Nina Lind Anna-Sara Lindahl Rutger Ljungkvist Malin Lokrantz Bernitz Hedvig Lord Christopher Luif Paul Lundborg Per Lunde Jens Lundgren Anna Lundgren Magnus Lundqvist Björn M. Radaelli Claudio Madeline Zavodny Madell Tom Magnette Paul Malla Katak Malmberg Jonas Manners Ian Mathä Thomas Matthews Alan Mavroidis Petros C. Maza Adolfo Melia Tom Mény Yves Mergaert Lut Meyrowitsch Anna Michalski Anna Minto Rachel Moberg Andreas Molander Per Molina Ignacio Molle Willem Monar Jörg Monika Hjeds Löfmark Montgomery Henry Moravcsik Andrew Moretti Luigi Morijn John Myant Martin Mårtensson Moa Männasoo Kadri Möller Almut Mörth Ulrika Nasiritousi Naghmeh Naurin Daniel Nergelius Joakim Neugebauer Katja Nicolaïdis Kalypso Niklasson, Lars Nilsson Irene Nissen Christine Noll Gregor Nordblom Katarina Nordström Håkan Noury Abdul Nugent Neill Núñez Ferrer Jorge Nyberg Linda Olofsson Jonas Olovsson Conny Orbie Jan Pallemaerts Marc Paltseva Elena Pan Zhongqi Papadopoulos Thomas Papadopoulos Yannis Parkes Roderick Parusel Bernd Passas Argyris G. Pech Laurent Peers Steve Pérez-Nievas Santiago Martín Irene Persson Gunnar Persson Mats Persson Thomas Persson Thomas Lindgren Karl-Oskar Petursson Gunnar Thor Pia M. Orrenius Piotr Maciej Kaczyński Podpiera Jiri Poirier Philipe Popa Sebastian Adrian Popov Julian Prange-Gstöhl Heiko Priks Mikael Puetter Uwe Puntscher Riekmann Sonja Rabinowicz Ewa Radaelli Claudio Raik Kristi Rapoport Hillel Rappold Julian Ratcovich Martin Raunio Tapio Reichel Jane Rhinard Mark RicardNihoul Gaetane Riecke Henning Rigackova Vera Rijks David Ritleng Dominique Romsics Gergely Rosas Allan Rosén Sundström Malena Rosselli Chiara Rothstein Bo Rotkirch Matilda Rozenberg Olivier Russack Sophia Ruubel Raul Rönnelid Love Sajó András Sánchez-Barrueco Maria-Luisa Sapir André Scanlon Kathleen Scharpf Fritz W. Scheppele Kim Lane Schimmelfennig Frank Schmidt Vivien A. Schmitt Hermann Schout Adriaan Schreurs Sven Schwarzer Daniela Šešelgytė Margarita Séville Astrid Seyad Sideek Mohamed Shaw Jo Sieps Sieps Sieps Sigurbjörnsdottir Asta Sollilja Sikström Henrik Sindbjerg Martinsen Dorte Sjödin Erik Skedinger Per Slokenberga Santa Sonja Bekker Spaventa Eleanor Spendzharova Aneta Spieker Luke Dimitrios Stavlöt Ulrika Stennek Johan Strand Magnus Ström Melin Annika Styczyńska Natasza Ståhl Kristina Stålgren Patrik Sundström Aksel Sundström Göran Swanström Niklas Szemler Tamas Söderbaum Fredrik Södersten Anna Sørensen Catharina Takács Judit Tallberg Jonas Tangerås Thomas P Tarschys Daniel Tesser Lynn M. The European Economic Advisory Group Thielemann Eiko Thilemann Eiko Thomson Robert Thorburn Stern Rebecca Tjernberg Mats Töglhofer Theresia Uthemann Andreas Vachudova Milada Anna Wadensjö Eskil Wadensjö Patricia Vahl Marius Wakefield Jill Waldo Staffan Wall Gustaf Wallace Helen Wallerman Ghavanini Anna Van Aken Wim van der Linde Coby Van Elsuwege Peter Van Hecke Steven van Keulen Mendeltje Van Vooren Bart Vandercam Charlotte Vanhercke Bart Varfolomieieva Valeriia Vaznonytė Austė Végh Zsuzsanna Weissenbilder Marcus Wenander Henrik Wessel Ramses Wessel Ramses A. Westberg Jacob Wetter Ryde Anna White Jonathan Whitehead Christine Wiberg Maria Widgren Mika Villaverde José Vimont Pierre Vlachos Jonas Wójcik Anna von Bogdandy Armin von Meijenfeldt Roel von Sydow Göran Wong Christoffer Woolcock Stephen Woolcock Steve Vos Ellen Wostner Peter Wouters Jan Wredenfors Pernilla Wyplosz Charles Youngs Richard Zeitlin Jonathan Zemskova Anna Zetterquist Ola Zurek Karolina Åhman Karin Öberg Jacob Öberg Ulf Öhlén Mats Österdahl Inger
Sverige, EU-medlemskapet och kontrollen av farliga kemikalier November 2020 • Engström Mats Rapport Inför Sveriges EU-inträde fanns en oro för att kemikaliekontrollen skulle försvagas. Istället höjdes skyddskraven inom EU, bland annat som ett resultat av svensk påverkan. Lärdomar från Sveriges arbete med kemikaliefrågor kan underlätta framgångar på fler politikområden i EU. Det skriver Mats Engström, senior rådgivare vid Sieps. (2020:9) Medlemsstaterna Sverige och EU
Protecting the rule of law in EU Member States and Candidate Countries Oktober 2020 • Bieber Florian , Kmezić Marko Analys Respekten för rättsstatens principer minskar både i stater inom EU och i länder som strävar efter EU-medlemskap. EU bör därför stärka sina insatser och utforma en mer inkluderande, sammanhängande och tydlig strategi. Det skriver Marko Kmezić och Florian Bieber, verksamma vid universitetet i Graz. (2020:12epa) Externa relationer EU:s framtid
Migrationspakten: Institutionalisering av oförenliga värdegrunder? Oktober 2020 • Södersten Anna Perspektiv Efter flyktingkrisen och lång tids oenighet har Europeiska kommissionen presenterat nya lagförslag om asyl och migration. Ett omdiskuterat förslag är att medlemsstater ska kunna välja mellan att ta emot asylsökande från andra medlemsstater eller att hjälpa till med att skicka tillbaka asylsökande till ursprungsländerna. Förslaget innebär dock att oförenliga värden byggs in i EU-systemet. Det skriver Anna Södersten, forskare i juridik vid Sieps. (Oktober 2020) Asyl och migration
Är återhämtningsplanen början på överstatlig finanspolitik i EU? Oktober 2020 • Flam Harry Analys I spåren av pandemin föreslår EU att unionens utgifter ska finansieras genom gemensam upplåning. Planen innebär inte en fullfjädrad överstatlig finanspolitik men kan på sikt minska motståndet mot mer överstatlighet. Det skriver Harry Flam, professor emeritus i internationell ekonomi och senior rådgivare vid Sieps. (2020:11epa) EU:s budget EU:s framtid
25 år med utstationering av arbetstagare till och från Sverige – Reglering, omfattning och arbetsmarknadseffekter September 2020 • Sjödin Erik , Wadensjö Eskil Rapport Med det svenska EU-inträdet kom nya typer av arbetskraftsmigration. Utstationering av arbetstagare är den form som har fått störst uppmärksamhet och har även lett till konflikt och lagändringar i Sverige. Idag är spelreglerna tydligare men har svag koppling till den alltmer komplexa lagstiftningen. Det skriver Erik Sjödin och Eskil Wadensjö, som också framhåller behovet av bättre statistik. (2020:8) Sociala Europa Sverige och EU
Sverige i EU efter 25 år – jordbruket och livsmedelsindustrin September 2020 • Rabinowicz Ewa Rapport EU-inträdet innebar en omställning av svensk jordbrukspolitik och nya förutsättningar för Sveriges jordbruk och livsmedelsindustri. En samlad bedömning är att Sverige hade kunnat föra en effektivare politik utanför EU. Det skriver Ewa Rabinowicz, professor emerita i jordbruksekonomi, i en analys som bygger på ett kontrafaktiskt scenario. (2020:7) Sverige och EU
Svenskt yrkesfiske och EU 1995–2020 September 2020 • Eggert Håkan , Langlet David Rapport EU-inträdet innebar fördelar för svenska yrkesfiskare och som liten fiskenation hade Sverige knappast nått bättre resultat med en egen politik. EU:s fiskeripolitik har i sin tur reformerats betydligt sedan 1995, men kan fortfarande bli enklare och mer hållbar. Det skriver forskarna Håkan Eggert och David Langlet, som menar att Sverige bör verka för fortsatta reformer. (2020:6) Sverige och EU
Pre-allocated return flows vs. European public goods: How the veto impairs the quality of the EU budget September 2020 • Tarschys Daniel Analys EU:s budget- och stödpaket från juli stärker EU:s finansiella förmåga men rubbar inte dominansen av de anslag som går i retur till de olika medlemsstaterna. Så länge som vetorätten består är det svårt att få fram resurser till gemensamma investeringar, skriver Daniel Tarschys, senior rådgivare vid Sieps. (2020:10epa) EU:s budget EU:s framtid
Tjugofem år av Europarätt i Sverige Augusti 2020 • Reichel Jane , Åhman Karin Rapport Att Europarätten blev en del av svensk rätt 1995 har lett till genomgripande förändringar, främst för enskildas rättigheter. Utvecklingen har också stärkt domstolarnas roll och minskat lagstiftarnas inflytande. Det skriver forskarna Jane Reichel och Karin Åhman. (2020:5) Medlemsstaterna Sverige och EU
Nöden kräver samsyn: undantagstillstånd i coronakrisen Augusti 2020 • Wetter Ryde Anna Perspektiv Nöden har ingen lag, heter det. Men vad kan hända när statsapparater är fria att verka utanför de ordinarie lagarna? I detta perspektiv diskuterar Anna Wetter Ryde, forskare i juridik vid Sieps, skillnader mellan EU-ländernas nödlagar och hur de påverkar EU-samarbetet. En slutsats är att coronakrisen manar till ökad samsyn mellan medlemsstaterna om nödtillståndets karaktär. (Augusti 2020) Medlemsstaterna Sverige och EU EU:s uppbyggnad och styrning